Ekonomski institut Ifo iz Munchena očekuje da će inflacija u zoni novčanice euro pasti ispod ciljana dva posto do kraja 2024. godine.
Prema postojećim trendovima i prognozama, inflacija bi trebalo da opadne na godišnji prosek od 1,6 posto u 2025. ovo je ispod ciljnog koridora Europske centralne banke.
“Gospodarstvo će vjerojatno primjetno ubrzati u ljetnjoj polovini godine. Realni prihodi nastavit će rasti. Međutim, ublažavanje monetarne politike i rast globalne trgovine također će potaći potražnju. Ukupna gospodarska proizvodnja u zoni eura će porasti za nešto manje od jedan posto u 2024. U 2025. godini taj rast bi trebalo biti na nivou od dva posto”, piše Ifo Institut u svojoj analizi.
Ekonomija Europske unije je početkom ove godine počela jasniji oporavak, nakon dužeg perioda stagnacije. Iako je stopa rasta od 0,3 posto za prvi kvartal 2024. godine i dalje “ispod procenjenog potencijala, ona je premašila očekivanja. Aktivnosti u zoni eura su se proširile istim tempom. Označivši kraj blage recesije doživljene u drugoj polovini prošle godine. U međuvremenu, inflacija širom EU se dodatno ohladila u prvom kvartalu”, prezentiraju službene analizi na web stranici Europske komisije.
Slabije kreditiranje ne ide u prilog razvoju ekonomije
Iako su kamatne stopeKamate su trošak, odnosno cijena koju plaćate za pozajmlji… stanovništvu već počele padati, bankarski krediti do sada nisu doživjeli oporavak. Vidljivo je dodatno zaoštravanje kreditne politike, a posebno zbog smanjene potražnje poduzeća za kreditima širom tržišta EU.
Međutim, kako kamatne stope i dalje padaju, uvjeti za postepeno širenje investicjskih aktivnosti bit će bolji. Dodatno potkrepljeni snažnim financijskim razduživanjem u prethodnim kvartalima.
“Uz produženu slabost u proizvodnom sektoru, zbog čega mnoga postrojenja rade ispod normalnih stopa iskorištenosti kapaciteta, očekuje se da će se investicije u opremu ove godine samo neznatno povećati. Dok se za 2025. godinu očejuje značajno ubrzavanje. Očekuje se da će investicije u nestambenu gradnju ostati otporne, što u velikoj mjeri odražava državnu infrastrukturnu potrošnju. Ipak, predviđa se da će se investicije u stambene objekte nastaviti smanjivati. Kontinuirani pad cijena nekretnina i još uvijek veliko nagomilavanje zaliha opterećuju ponudu. Smanjenje stambene izgradnje trebalo bi da se nastaviti i tijekom 2025. godine”, piše Europska komisija.
Pad gospodarske aktivnosti u Kini
Nasuprot pozitivnim trendovima za zonu eura i Europsku uniju u cjelini, Munchen-ski institut prognozira usporavanje kineskog gospodarskog rasta tijekom ljetnjeg perioda. Povećanje zaliha će sa početka godine vjerojatno dovesti do manje potražnje za industrijskom robom. Potražnja potrošača bi također trebala ostati slaba zbog tekućih problema (posljedice ranijeg usporavanja, neriješeni problem na tržištu nekretnina). Međutim, očekuje se da će izvoz kineske robe značajno porasti kada globalna industrijska proizvodnja ponovo počne brže rasti.
U cjelini, ukupna ekonomska proizvodnja u Kini će vjerojatno porasti za 4,8 posto u 2024. i za 4,2 posto u 2025. godini. Za Japan se predviđa rast od tek 1,0 posto tijekom sljedeće godine, prije svega zbog slabog jena. Nacionalna valuta je na 38-godišnjem minimumu prema dolaru u ovom trenutku.
SAD ekonomija neće rasti kao u prethodnom periodu
“U SAD će privatna potrošnja nastaviti održavati potražnju, iako njen rast neće biti tako snažan kao prethodne godine. Međutim, investicije će vjerojatno dobiti zamah krajem godine. Stambena izgradnja će također nastaviti rasti u predviđenom periodu. Međutim, za očekivati je da će fiskalna politika zauzeti oprezniji smjer, s obzirom na visok budžetski deficit.
Potrošačke cijene bi trebale porasti u 2024. i za nešto manje od 2,5 posto u 2025. Ukupna gospodarska proizvodnja će se povećati za 2,2 posto u 2024. Samim tim, manje snažno nego u prethodnoj godini. Očekuje se da će u 2025. bruto domaći proizvod porasti za 1,8 posto”, zaključuje Ifo Institut.
Sve u svemu, očekuje se da će globalna ekonomija u 2024. i u 2025. godini rasti istim tempom, približno oko 2,5 posto. Svjetska trgovina, koja je opala u prethodnoj godini, verojatno će porasti za oko 1,5 posto u tekućoj godini. Za nešto manje od tri posto sljedeće godine.
Na kraju, Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) nešto je optimističnija kada su u pitanju prognoze za cijeli svijet.Predviđa se ujednačen tempo od 3,1 posto do kraja 2025. godine. Za ekonomiju SAD, OECD predviđa 2,6 posto na kraju 2023. i 1,8 posto u 2025.
“Kako se gospodarstvo SAD prilagođava visokim troškovima zaduživanja i ublažavanju domaće potražnje, usporavat će ekonomija u SAD”, zaključuje se u polugodišnjoj prognozi OECD, piše Financa.
![](https://www.haber.ba/wp-content/themes/flex-mag/images/logos/Haber_ba_Dobar_glas_logotip.png)