Na svjetskim su tržištima cijene nafte pale i prošle sedmice, drugu zaredom, za više od 2,5 posto, što je uglavnom posljedica zabrinutosti zbog sporog oporavka kineske ekonomije, najvećeg svjetskog uvoznika crnog zlata.
Na londonskom je tržištu cijena barela prošle sedmice pala 2,8 posto, na 82,63 dolara, dok je na američkom tržištu barel pojeftinio 2,6 posto, na 80,13 dolara.
Pad cijena nafte ponajviše je posljedica zabrinutosti zbog naznaka slabosti potražnje u Kini.
Prošle je sedmice objavljeno da je kineski bruto domaći proizvod (BDP) u drugom tromjesečju porastao za 4,7 posto u odnosu na isto lanjsko razdoblje, sporije nego što se očekivalo i sporije u odnosu na rast u prethodnom kvartalu.
Slabiji tempo rasta znači i skromniju potražnju za naftom, s obzirom na to da je Kina najveći svjetski uvoznik nafte.
Uteg cijenama bio je u petak i pad informatičkih sistema širom svijeta zbog greške u ažuriranju programa firme za kibernetičku sigurnost CrowdStrike. Zbog toga su, među ostalim, mnogi avioprijevoznici obustavili letove.
Vodeći proizvođači nafte u svijetu već dulje vrijeme smanjuju proizvodnju kako bi podržali cijene i vjerojatno neće mijenjati proizvodnu politiku na skorašnjem sastanku OPEC-a i partnera, rekla su tri izvora za Reuters, a prenosi Index hr.
Nazire se mirovni dogovor na Bliskom istoku
To neće učiniti zbog toga što je trenutno, u sezoni ljetnih godišnjih odmora i putovanja, potražnja snažna. No, od oktobra bi OPEC+, prema nedavno prihvaćenom planu, trebao proizvoditi manje barela.
“Smatramo da će se višak ponude smanjiti u trećem tromjesečju budući da OPEC i dalje smanjuje proizvodnju, a sezonska potražnja raste. U četvrtom tromjesečju ponuda bi, pak, trebala porasti jer će OPEC+ i SAD povećati proizvodnju”, napisao je Aldo Spanjer iz BNP Paribasa u bilješci klijentima.
Cijene nafte su oslabile i zbog toga što se nazire mirovni dogovor na Bliskom istoku, pa su splasnule bojazni od poremećaja u proizvodnji na tom području.
Uglavnom zbog geopolitičkih napetosti na Bliskom istoku, cijene su nafte u plusu u odnosu na početak godine – na londonskom tržištu oko 8, a na američkom tržištu oko 12 posto.
![](https://www.haber.ba/wp-content/themes/flex-mag/images/logos/Haber_ba_Dobar_glas_logotip.png)