Rumunija je imala drugi najveći rast u EU, 6.8 posto, a Bugarska treći s rastom cijene kafe od 6.6 posto. Na nivou cijele EU rast je bio minimalnih 1 posto, a brojne države su zabilježile snažan pad cijene.
Tako je u Finskoj cijena kafe u martu ove godine bila čak 15.7 posto manja nego u martuprošle godine, Litvi 15.4 posto, Norveškoj 7.7 posto, Danskoj 7.5 posto, Češkoj 6.5 posto, Švedskoj 6 posto itd.
Vrhunac rasta je prošao, ali zbog dolaska sezone će cijena kafe rasti još nekoliko mjeseci
Vrhunac godišnjeg rasta cijena kafe u Hrvatskoj je bio u novembru 2022., kada je iznosio 25.8 posto. Na nivou EU je vrhunac bio u oktobru iste godine, s rastom od 17.4 posto.
U Hrvatskoj je zadnjih godina bilo pravilo da se cijena kafe povećava od početka do sredine godine, tj. kako se približava vrhunac sezone. Ove godine se vidi isti trend, pa je rast u januaru iznosio 5.9 posto na godišnjem nivou, u martu je narastao na 7.4 posto, a za očekivati je još veći rast u aprilu, maju i junu.
Na svjetskom tržištu situacija stabilna, iako ima naznaka problema
EU je veliki neto izvoznik hrane i prehrambenih proizvoda. 2023. je izvezeno 230 milijardi eura, a uvezeno 159 milijardi. Ali po pitanju kafe je veliki uvoznik, iako se dio nakon uvoza i prerade izveze u druge države, primarno SAD.
Kava u EU primarno stiže iz Brazila i Vijetnama. Cijena kafe kao sirovine na svjetskim tržištima nije rekordna, kao što je bila u prvoj polovici 2022. i sredinom 2011., ali je na većem nivou od višegodišnjeg prosjeka, prenosi Index hr.
Do kraja godine je moguć rast veleprodajne cijene zbog neobično velike količine oborina u vijetnamskoj pokrajini Dak Lak, značajnom području uzgoja kafe, i zbog suše u brazilskoj pokrajini Minas Gerais koja je odgovorna za oko 30 posto uroda kave arabike u toj zemlji.
![](https://www.haber.ba/wp-content/themes/flex-mag/images/logos/Haber_ba_Dobar_glas_logotip.png)