Američka milionerska populacija porasla je 7,3% u 2023. na 7,5 miliona ljudi, prema izvještaju Capgeminija.
Njihovo zajedničko bogatstvo naraslo je na 26,1 bilion dolara, što je 7% više u odnosu na 2022.
Capgemini definiše milionere kao one sa imovinom koja se može investirati od 1 milion dolara ili više, ne uključujući primarnu nekretninu, kolekcionarske predmete ili trajna dobra.
Dok su kamatne stope i dalje više, dionice su se oporavile na kraju 2023. u kombinaciji s trilionima dolara državne potrošnje i stimulacija i dalje pokreću američku mašinu za bogatstvo.
Bogatstvo na samom vrhu skale bogatstva najbrže raste. Broj Amerikanaca koji vrijede 30 miliona dolara ili više porastao je za 7,5 posto u 2023. na 100.000, dok je njihovo bogatstvo poraslo na 7,4 biliona dolara.
Na globalnom nivou, pojedinci sa ultra-visokim neto vrijednostima čine 1% milionerske populacije, ali sada drže 34% njenog ukupnog bogatstva, što pokazuje rastuću koncentraciju bogatstva čak i među bogatima.
Veliko je pitanje može li se nastaviti bum bogatstva u protekloj deceniji, prvobitno podstaknut niskim kamatnim stopama i likvidnošću, a nedavno i stimulacijom pandemije Covid-19 i vještačkom inteligencijom, prenosi Investitor me. Globalni sukobi, izbori, kamatne stope i potencijalno usporavanje privrede mogli bi usporiti tempo stvaranja bogatstva, rekao je Elias Ghanem, globalni čelnik Capgeminijevog istraživačkog instituta za finansijske usluge.
“Posljednjih 10 godina bilo je izuzetnih,” rekao je Ghanem. “Sada imamo inflaciju, potencijalnu recesiju i geopolitičke probleme i izbore. Okruženje je potpuno drugačije.”
Zaista, globalno gledano, slika bogatstva izgleda mješovitija nego u SAD. Broj milionera širom svijeta porastao je za 5,1% prošle godine, na 22,8 miliona, navodi se u izvještaju. Njihovo zajedničko bogatstvo poraslo je na rekordnih 86,8 biliona dolara.
Pored Sjeverne Amerike, Azijsko-pacifički region je imao najveći rast milionera, od 4,8%, zatim Evropa sa 4%, Latinska Amerika sa 2,7%, Bliski istok sa 2,1% i Afrika za 0,1%.
Ghanem je rekao da dok je Azija nadmašila milionersku populaciju i rast u Sjevernoj Americi u godinama prije pandemije Covid-19, SAD su ponovo dominantne.
Kada je riječ o njihovim investicijama, bogati prebacuju svoj novac sa sigurnijeg očuvanja bogatstva na agresivnija sredstva rasta, navodi se u izvještaju. Njihovi udjeli u gotovini i gotovinskim ekvivalentima su se smanjili sa visokih 34% njihovih portfelja na početku 2023. na 25% u januaru, što znači da počinju da stavljaju svoj novac na posao.
Njihovi udjeli s fiksnim prihodom skočili su sa 15% na 20%, a njihova ulaganja u nekretnine porasla su sa 15% na 19%. Njihovi dionici nastavljaju da padaju, na 21%, što je najniži nivo u više od 20 godina. Dok su glavni prosjeci dionica dobro prošli ove godine – sa S&P 500 do sada 12% i Nasdaq Composite porast od 14% — bogati investitori zaziru od tržišta vođenog uglavnom šačicom divovskih tehnoloških dionica.
Ghanem je rekao da će alternative, posebno privatni kapital i privatni krediti, vjerovatno dobiti najveći priliv od bogatih investitora ove godine. Prema studiji, dvije trećine milionera planiraju da više ulažu u privatni kapital 2024. godine.
„Sve je ciklično i pošto privatni kapital nije dobro prošao, to je dobra ulazna tačka“, rekao je on. „Oni misle da ako uđu sada, kada je jeftinije, da je to dobra dugoročna igra.”
Kako bogatstvo i stanovništvo bogatih raste, bitka oko upravljanja njihovim bogatstvom postaje sve žešća. Ghanem je rekao da će pobjednici biti oni koji najbolje opslužuju klijente s ultra-visokim neto vrijednostima, ili oni koji vrijede 30 miliona dolara ili više. Capgemini je rekao da će ultra-bogati biti najbrže rastuća baza kupaca, ali i najprofitabilnija.
Njih je i najteže privući i zadržati: ultra-bogati imaju u prosjeku sedam odnosa za upravljanje bogatstvom, u odnosu na tri u 2020. Više od tri četvrtine ultra bogatih planira da promijeni svoju primarnu firmu za upravljanje bogatstvom 2024. godine.
Ghanem je rekao da je najvažnija strategija za kompanije koje pokušavaju pridobiti više poslova od ultra-bogatih bolje razumjeti klijente. Kompanije možda poznaju finansije svojih klijenata, ali rijetko razumiju njihovu porodičnu dinamiku, psihološke profile rizika, pristrasnost ulaganja, stil života ili geografsku diversifikaciju, rekao je.
Budući da izuzetno bogati klijenti sve više biraju firme za upravljanje bogatstvom na uslugama s dodatom vrijednošću – kao što su planiranje nasljedstva i nove generacije, porezi, usluge konsijerža i pristup privatnim poslovima – kompanije moraju dublje istražiti svoje šire finansijske i porodične živote.
Ghanem je takođe rekao da se kompanije za upravljanje bogatstvom suočavaju s konkurencijom porodičnih kancelarija, privatnih investicijskih ogranaka bogatih porodica. Više od polovine ultra-bogatih investitora planira da osnuje porodične kancelarije, a kažu da porodične kancelarije pružaju bolju privatnost, personalizaciju i nezavisnost.
Umjesto da pokušavaju da se takmiče sa porodičnim kancelarijama, kompanije za upravljanje bogatstvom moraju da postanu bolji partneri nudeći pun paket finansijskih i nefinansijskih proizvoda, rekao je on. Firme koje mogu ponuditi zaista globalne savjete, u više zemalja, kao i kreditiranje, savjete o načinu života, rješenja za osiguranje, praćenje portfelja, nekretnine, savjete o putovanjima i zdravstvu i obrazovanje sljedeće generacije, imaju više šanse za uspjeh.
„Moraju da obezbijede kompletan ekosistem“, rekao je on, piše biznis.
![](https://www.haber.ba/wp-content/themes/flex-mag/images/logos/Haber_ba_Dobar_glas_logotip.png)