Ultraprerađena hrana je bogata masnoćama i raznim hemikalijama, bojilima, sladila i konzervansa kako bi što duže ostala svježa. Zbog toga su istraživači u Australiji analizirali 14 preglednih članaka objavljenih u posljednje tri godine koje povezuju prerađenu hranu s lošim zdravstvenim ishodima.
Istraživanje je obuhvatilo nevjerojatnih 9,9 miliona sudionika, koristeći podatke iz dnevnika ishrane. Nalazi su kategorizirani kao uvjerljivi, vrlo sugestivni, sugestivni, slabi ili nepostojeći na temelju dokaza, prenosi Klix.
Krajnji rezultati su alarmantni. Naime, dokazi ukazuju na skok smrtnosti od kardiovaskularnih bolesti za 50 posto za one koji konzumiraju ultraprerađene namirnice zajedno s povećanjem rizika od dijabetesa tipa 2 od 12 posto i nevjerovatnih 48 do 53 posto skoka u razinama anksioznosti.
Nadalje, rezultati pokazuju da bi ishrana koja se uglavnom sastoji od prerađenih namirnica, mogla dovesti do porasta pretilosti, dijabetesa, poremećaja spavanja i smrtnosti od srčanih bolesti za 40 do 66 posto, a pored toga postoji i rizik od depresije za 22 posto i 21 posto porast ukupne smrtnosti.
Kako piše Express, istraživači su izjavili da veza između unosa ultraprerađene hrane i astme, gastrointestinalnog zdravlja, nekih vrsta raka i srednjih kardiometaboličkih faktora rizika ostaje ograničena i zahtijeva daljnje istraživanje.
Njihovo istraživanje objavljeno u The BMJ, pružaju obrazloženje za razvoj i procjenu učinkovitosti korištenja populacijskih i javnozdravstvenih mjera za ciljanje i smanjenje izloženosti ultraprerađenoj hrani u prehrani za poboljšanje ljudskog zdravlja.
![](https://www.haber.ba/wp-content/themes/flex-mag/images/logos/Haber_ba_Dobar_glas_logotip.png)