NATO je zabrinut oko podrške koju bi Rusija mogla pružiti sjevernokorejskom raketnom i nuklearnom programu, kazao je lider NATO-a, nakon prve Putinove posjete toj zatvorenoj državi s nuklearnim naoružanjem u 24 godine.
Putin je prilikom posjete i razgovora s vođom Sjeverne Koreje Kim Jong Unom obećao učvrstiti trgovinske i sigurnosne veze te da će podržati Sjevernu Koreju protiv SAD-a, bliskog saveznika svoga ljutog protivnika Južne Koreje.
SAD je optužio Sjevernu Koreju da je Rusiju opskrbila “desecima balističkih raketa i preko jedanaest hiljada spremnika municije” koje će koristiti u Ukrajini.
Glavni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg kazao je na zajedničkom brifingu za novinare nakon razgovora s Državnim sekretarom SAD-a Antonyjem Blinkenom da ruski rat u Ukrajini potpomažu Kina, Sjeverna Koreja i Iran, koji priželjkuju pad NATO-a.
“Također, zabrinuti smo i oko moguće podrške koju bi Rusija mogla pružiti Sjevernoj Koreji, kad se govori o podršci njihovom raketnom i nuklearnom programu”, kazao je Stoltenberg.
Rekao je da ovo, zajedno s podrškom koju Kina daje ruskoj ratnoj ekonomiji, pokazuje da su sigurnosna pitanja u Evropi povezana s Azijom te dodao da će se na samitu NATO-a, koji će se održati idući mjesec u Washingtonu, učvrstiti veze NATO-a s Australijom, Novim Zelandom, Južnom Korejom i Japanom.
Stoltenberg je kazao da bi se Kina u nekom trenutku trebala suočiti s “posljedicama”.
“Ne mogu nastaviti imati normalne trgovinske odnose sa zemljama u Evropi dok istovremeno podupiru najveći rat u Evropi nakon Drugog svjetskog rata”, poručio je.
Stoltenberg je rekao da se još ne može znati o kakvim se posljedicama radi, ali da je to “pitanje kojime se treba pozabaviti, jer se ovako ne može nastaviti”. Na brifingu sa Stoltenbergom, Blinken je kazao da je Putinov put u Pyongyang pokazatelj da “očajno” želi učvrstiti odnose sa zemljama koje mogu podržati njegov rat u Ukrajini.
Dodao je da je podrška Kine omogućila Rusiji da zadrži svoju odbrambenu industrijsku bazu tako što Moskvu opskrbljuje sa 70 posto uvoza mašinskih alata te 90 posto mikroelektronike, prenosi Hina.
![](https://www.haber.ba/wp-content/themes/flex-mag/images/logos/Haber_ba_Dobar_glas_logotip.png)